Fanger sola med fargerike tak
![SOLCELLER PÅ TAKET: C. Christoffersen har tatt store energigrep den siste tiden, og på taket har de store, skråstilte solcellepanelene med ulikt underlag sørget for stor strømproduksjon. - Kombinasjonen av å produsere sin egen strøm og samtidig redusere eget strømforbruk gir god gevinst, sier daglig leder Kikkan Christoffersen og økonomisjef Christian Skugstad. Sol på tak: C. Christoffersen har tatt store energigrep den siste tiden, og på taket har de store, skråstilte solcellepanelene med ulikt underlag sørget for stor strømproduksjon. - Kombinasjonen av å produsere sin egen strøm og samtidig redusere eget strømforbruk gir god gevinst, mener daglig leder Kikkan Christoffersen og økonomisjef Christian Skugstad.](https://www.skagerakenergitjenester.no/getfile.php/1353288-1719399057/Energitjenester/Bilder/Nyhetsarkiv/2024/C%20Christoffersen-5.jpg%20%28content_full_width%29.jpg)
På et 4400 kvadratmeter stort tak på Rødmyr i Skien gjør den familieeide bedriften C. Christoffersen det mange mener flere bør gjøre mer av: De produserer strøm fra solkraft.
Med et takareal tilsvarende sju fotballbaner ble det åpenbart for Kikkan Christoffersen at bedriften burde se på mulighetene for solcellepaneler på taket. Siden årsskiftet har 412 tosidige solcellepaneler produsert ren, fornybar kraft til bygget de står på og batteriet de er koblet til. Overskuddet sender de ut i strømnettet.
– Allerede i mai produserte vi mer strøm enn det vi har bruk for selv. Da fikk vi kreditnota fra strømleverandøren vår Skagerak Energitjenester, smiler økonomisjef Christian Skugstad i C. Christoffersen.
Selger solkraft
Ved full produksjon bruker C. Christoffersen bare en fjerdedel av energien som strømmer inn fra solcellene på taket. Skagerak Energitjenester leverer strøm til bygget i timene der solproduksjonen ikke er stor nok til å dekke eget bruk, og står i tillegg for salg av overskuddskraft til markedet.
Malingsleverandøren har valgt å ta en aktiv rolle i energistyringen for egen bedrift.
– Vi er opptatt av å nå de bærekraftmålene vi har satt oss, og har i lang tid jobbet med å styrke helse, miljø og sikkerhetsarbeidet (HMS), særlig med tanke på farlig avfall og kjemikaliebruk i virksomheten. Nå jobber vi også med energiproduksjon på taket og å få ned energibruken generelt, sier daglig leder Kikkan Christoffersen.
C. Christoffersen har laget et helhetlig energianlegg, og fått Enova-støtte til arbeidet.
– I mange sammenhenger er det et testanlegg, og vi ser spesielt på hvordan de ulike typene takoverflater spiller inn på produksjonen av solkraft ved takmonterte solcellepanel. Vi har også investert i et stort batteri, og har boret oss ned et par kilometer for å hente varme til bygget fra energibrønner, forteller Skugstad.
Forsker på farger
Under de store takmonterte solcellepanelene skjuler det seg ulike typer underlag.
– Vi har malt tak i ulike farger og tekket tak med hvit takpapp fra Isola Solar, samt lagt sedumtak, for å se hvordan de ulike overflatene påvirker solkraftproduksjonen.
I tillegg til å være grønt og gunstig for insektliv, sørger sedumtaket for god vannfordrøyning og avlaster avløpsnettet. C. Christoffersen tester også ut hvit, reflekterende takpapp fra Isola Solar, som gir ekstra effekt for de tosidige solcellene på taket. Som en stor forhandler av maling til industrien eksperimenterer de med en type sølvmaling på deler av taket, og snart henter de fram malingskostene for å prøve ut en ny hvitmaling på en fjerde del.
– For oss som driver med maling er det viktig å se på hvordan fargen påvirker solproduksjonen, men også vedheft, vedlikehold og slitasje, sier Kikkan Christoffersen.
Hvert felt har sin egen inverter som omdanner strømmen, og all produksjon blir målt. Informasjonen kan gi nyttig kunnskap til utvikling av nye produkter for andre bedrifter som vurderer det samme.
Energisystem
Godt plassert på bakkeplan står en kontainer pakket full av styringssystemer og stativer med gjenbrukte batterier fra bilindustrien, som av ulike årsaker er blitt kassert. Samlet sett utgjør dette et batteri som er så kraftig at det kan forsyne hele næringsbygget med strøm i ett døgn.
– I sommerhalvåret produserer vi langt mer energi enn vi forbruker. Resten av året bruker vi strøm fra batteriet som vi lader opp på solrike dager, og dersom vi ikke har nok kjøper vi strøm som alle andre, forteller økonomisjefen.
I sommermånedene har C. Christoffersen valgt å delta i FFR (hurtig frekvensreserve)-markedet til Statnett. Det betyr at malingsforhandleren med solcellene på taket får betalt for å la energilageret stå til disposisjon som frekvensreserve i kraftmarkedet. Dette er mulig gjennom markedstilgang hos Skagerak Energitjenester.
Sol på tak – batteri på bakken
C. Christoffersen kontaktet Skagerak Energitjenester da de så at energiproduksjonen på taket ville bli mye høyere enn sitt eget forbruk.
– Skagerak Energitjenester ga oss et helhetlig tilbud og et enkelt kontaktpunkt. De kjøper og selger strøm for oss, og bidrar til å få oss inn i frekvensmarkedet. Vi får alt vi trenger på ett sted, sier Christian Skugstad.
Alle solkraftverk med produksjon på over 100 kilowatt må ha en balanseansvarlig, og Skagerak Energitjenester har lang og god erfaring med å bistå store og små kraftprodusenter i markedet.
– Dette er ikke nytt bare for oss, det er nye markeder og nye krav som hele tiden utvikler seg. Derfor er det fint at vi kan ha fokus på vår egen drift, og ha full tillit til at Skagerak Energitjenester tar seg av resten, sier Skugstad.
Strømprisen svinger
C. Christoffersen er store innen engrossalg av billakk, men lokalt er de mest kjent for å sette farge på tak, gulv og vegger i tusenvis av hjem i Grenland. Flere har imidlertid fått øynene opp for det store solcelleanlegget på taket.
– Mange spør om lønnsomheten i dette. Vi vet hva det kostet, levetiden er lang, og vi har da stor tro på at dette er et lønnsomt prosjekt. Men å si mer enn det, blir som å spå i strømprisen de neste 10 årene, og den spåkula har ikke vi. Og så vet vi at det er flere fordeler – blant annet er vi selvforsynt med strøm store deler av tiden, vi tjener penger på overskuddsproduksjonen, og vi har fått en mer bevisst energibruk for hele virksomheten. Vi vet også at kapasiteten i strømnettet er for liten, og det å produsere strøm der den forbrukes er da både bærekraftig og en sikkerhet for oss. En vinn-vinn situasjon, oppsummerer Skugstad.